![«Мене не хвилює, що станеться з Україною». Хто такий Джей-Ді Венс і чому він подобається російській пропаганді](/doc/images/news/35580/i75_ArticleImage_35580.webp)
«Мене не хвилює, що станеться з Україною». Хто такий Джей-Ді Венс і чому він подобається російській пропаганді
«Мене не хвилює, що станеться з Україною». Хто такий Джей-Ді Венс і чому він подобається російській пропаганді
![«Мене не хвилює, що станеться з Україною». Хто такий Джей-Ді Венс і чому він подобається російській пропаганді](/doc/images/news/35580/ArticleImage_35580.webp)
![«Мене не хвилює, що станеться з Україною». Хто такий Джей-Ді Венс і чому він подобається російській пропаганді «Мене не хвилює, що станеться з Україною». Хто такий Джей-Ді Венс і чому він подобається російській пропаганді](/doc/images/news/35580/i75_ArticleImage_35580.webp)
Пропагандисти поширюють у медіа й анонімних телеграм-каналах різні висловлювання соратника Дональда Трампа Джея-Ді Венса про допомогу Україні та російську агресію після оголошення його кандидатом у віцепрезиденти від Республіканської партії США на цьогорічних президентських виборах. «Детектор медіа» пояснює, чому його слова небезпечні та спільні з російською пропагандою.
Джеймс Девід (Джей-Ді) Венс народився у 1984 році у штаті Огайо. Має ступінь бакалавра з політології та філософії Державного університету Огайо та ступінь Juris Doctor юридичної школи Єльського університету. Працював у юридичній фірмі Sidley Austin. Написав автобіографічну книгу Hillbilly Elegy: A Memoir of a Family and Culture in Crisis («Сільська елегія: Спогади про сім’ю та культуру в кризі») (2016). Книга описує його дитинство та життя в бідній родині робітничого класу в Аппалачах. Також працював у венчурній компанії Mithril Capital. У 2022 році обраний до Сенату США від штату Огайо.
Під час президентських виборів 2016 року Венс критикував Трампа. Він називав його «неграмотним на тему зовнішньої політики» та висловлював занепокоєння щодо впливу його риторики на американське суспільство. Згодом, зокрема перед своєю кампанією на посаду сенатора, Венс змінив свою риторику. Він почав висловлювати підтримку Трампу та його політиці. У 2021 році Венс сказав, що шкодує про свої попередні критичні висловлювання на адресу Трампа. Він говорив про важливість підтримки його політики, зокрема у питаннях імміграції та економічного націоналізму. Під час своєї кампанії на посаду сенатора Венс отримав підтримку від Дональда Трампа, що стало чинником його перемоги на виборах до Сенату.
«Разом ми забезпечимо, щоб наші союзники розділили тягар забезпечення миру в усьому світі — більше ніяких безкоштовних забав»
Так щодо України Венс висловився під час своєї більш ніж тридцятихвилинної промови 18 липня цього року на Національній республіканській конвенції. Цей виступ став завершальним для триденної події та було зроблено з нагоди офіційного висування сенатора з Огайо у віцепрезиденти. «Ми ставитимемо громадян Америки на перше місце», — додав Венс щодо теми України, роблячи фокус промови на внутрішньополітичних питаннях та приділяючи зовнішньополітичним питанням мало часу.
У такий спосіб кандидат у віцепрезиденти закріплює свою ізоляціоністську позицію щодо зовнішньої політики, особливо щодо питання подальшої підтримки для України. Російська пропаганда часто намагається показати, що західні країни використовують США для досягнення своїх власних цілей, залишаючи Америку нести більшість витрат та тягарів. Вони зображують її союзників як нерівноправних партнерів, які користуються американською допомогою без належної компенсації. Агітпроп також часто наголошує, що уряди західних країн, включаючи США, нехтують власними громадянами заради підтримки для України.
Утім НАТО вже працює над тим, щоб розподілити оборонні витрати серед членів у більш рівномірний спосіб. Крім того, ідея про те, що США несуть весь тягар, є перебільшеною. Міжнародне співробітництво та колективна безпека є основою для стабільного світового порядку, і всі члени НАТО роблять свій внесок, а згідно зі статистикою, США надали станом на зараз менший обсяг допомоги за інституції ЄС. Крім того, допомога Україні та внутрішні інвестиції насправді не є взаємовиключними. Вона відповідає економічним інтересам США, оскільки кошти з допомоги для нас насправді здебільшого йдуть американським компаніям військово-промислового комплексу на реалізацію довгострокових контрактів.
«Мене насправді не хвилює, що станеться з Україною»
У лютому 2022 року, незадовго до повномасштабного вторгнення, в ефірі проєкту колишнього радника Дональда Трампа та конспіролога Стіва Беннона Венс сказав:
«Буду з вами відвертим, мене насправді не хвилює, що станеться з Україною. Мене хвилює той факт, що в моїй громаді зараз головною причиною смерті серед 18-45-річних є мексиканський фентаніл, який потрапляє через південний кордон. Мене нудить від того, що Джо Байден зосереджується на кордоні країни, яка мені не цікава, в той час, як він дозволяє перетворити кордон своєї власної країни на повноцінну зону бойових дій».
Після ефіру він опублікував цей шматок у соцмережі Х (раніше — твіттер). Венс сказав це ще тоді, коли був кандидатом на посаду сенатора в Конгресі США, яку згодом і здобув. Вже тоді, на тлі ще потенційного повномасштабного вторгнення Росії в Україну, Венс почав зміщувати фокус на питання внутрішньої політики, створюючи хибну кореляцію між питанням міграційної політики США та питанням підтримки для України.
Ці слова повторюють одну з тез російської пропаганди, яка намагається применшити значення війни та підірвати підтримку України Заходом, а на той момент — радше ігнорувати загрозу та відвертати увагу від зростання безпекових ризиків.
Утім, повномасштабне вторгнення Росії виявилося реальною загрозою та має глобальні наслідки, включаючи «тріщину» в системі дотримання міжнародного права, підрив глобальної стабільності та численні проблеми для світової економіки. Ігнорування вторгнення дає можливості Росії надалі безкарно діяти, на що вона й розраховує.
«Я з самого початку був дуже скептично налаштований щодо того, що наша політика щодо України насправді досягає чогось більшого, ніж руйнування України»
Це Венс сказав у своєму інтерв’ю у січні 2023 року для місцевого клівлендського новинного каналу News 5: «І це, очевидно, підвищує ризик потенційної ескалації в майбутньому, яка може вплинути на нас, може вплинути на багатьох наших союзників у Європі… Ми не в змозі виробляти зброю, яка нам потрібна, якщо, не дай Боже, Сполученим Штатам доведеться вести велику війну, тому я вважаю, що це досить значне відвертання уваги. Якщо нам потрібні танки M1 Abrams для американських потреб, то це інше питання, ніж спрямування додаткових військових ресурсів для участі в конфлікті, який і без того є дуже напруженим, що, на мою думку, зрештою не відповідає інтересам нашої національної безпеки».
Висловлюючи занепокоєння щодо військової участі та допомоги США, Венс, як і російські пропагандисти, зображує західну військову допомогу як непотрібну чи таку, що «провокує Росію». Венс повторює російську тезу, що зовнішня підтримка загострює війну, а не наближає її закінчення. Проте військова допомога Україні спрямована на забезпечення здатності країни захищати свій суверенітет від неспровокованої агресії. Історичні факти свідчать, що відсутність підтримки може призвести до подальшої ескалації агресії.
«Україна повинна прийняти оборонну позицію та домовитися з Росією»
У гостьовому есе для The New York Times у квітні цього року сенатор написав:
«Обравши оборонну стратегію, Україна може зберегти свою дорогоцінну військову силу, зупинити кровотечу та надати час для початку переговорів. Але для цього потрібно, щоб і американське, і українське керівництво визнали, що заявлена паном Зеленським мета війни — повернення до кордонів 1991 року — є фантастичною».
Подібні заклики є майже точним повторенням російської пропаганди. Зокрема, на початку свого есе він пише, що відкрито виступає проти надання будь-якої допомоги Україні. А агітпроп всіляко закликає Україну здатися або піти на невигідні умови. Така позиція якраз і є безкомпромісною та підриває суверенітет України, а також її право на самооборону.
Ведення переговорів під тиском і поступки агресору й далі поглиблюють кризу міжнародного права та створюють ще один небезпечний прецедент для майбутніх війн. Оборонна позиція без суттєвої міжнародної підтримки може послабити позицію України на переговорах, а отже — призвести до несправедливих результатів.
«Україні доведеться поступитися частиною території росіянам»
«В інтересах Америки визнати, що Україні доведеться поступитися частиною території росіянам, і нам потрібно завершити цю війну», — це Венс сказав у ефірі програми State of the Union («Про становище в державі») новинної телемережі CNN у грудні 2023 року. «Ідея про те, що Україна збирається відкинути Росію до кордонів 1991 року, була абсурдною — ніхто в це не вірив».
Позиція, що Україні слід поступитися територією, безпосередньо відповідає цілям Росії. Це легітимізує імперські амбіції Росії та є методом тиску на Україну. У такий спосіб кандидат у віцепрезиденти підтримує тезу, що «конфлікт в Україні», як його називають російські пропагандисти, а за ними й Венс, можна розв’язати територіальними поступками з боку жертви російської агресії.
Проте поступки територією заради забаганок Росії винагороджують агресію, а також порушують міжнародні принципи суверенітету та територіальної цілісності. Такий підхід може заохотити подальші територіальні претензії з боку Росії або інших агресивних держав, дестабілізуючи міжнародний порядок.
«Україна не повинна вступати в НАТО»
«Це абсолютно безвідповідально. Україна не повинна вступати в НАТО, а запрошувати їх [до Альянсу] під час війни — це запрошувати нашу країну у війну. Ви хочете, щоб в Україні були американські сухопутні війська? Якщо ні, то ми повинні відштовхувати ідею вступу України до НАТО», — такий твіт 4 квітня цього року опублікував Венс.
Така протидія членству України у НАТО є співзвучною з російською пропагандою, однією з цілей якої є поширення ідеї, що світ поділений на «сфери впливу» та що розширення НАТО на схід нібито є безпековою загрозою для Росії та її інтересів. Росія також працює у такий спосіб на ослаблення обороноздатності України та розкол усередині прозахідних оборонних союзів. Росії вигідне таке повідомлення, озвучене Венсом, оскільки у випадку конфлікту США та НАТО проти Росії саме Росія перебуває у більш програшному становищі.
Членство у НАТО посилює безпеку та стабільність країн-членів, стримуючи агресію завдяки механізмам колективної оборони. Саме це може стати головним запобіжником від подальшої російської агресії для України.
«Тепер у цих експертів новий хрестовий похід, нова справа, яку американські платники податків повинні фінансувати, і повинні фінансувати до нескінченності. І це називається конфлікт в Україні»
«Якщо ви поговорите з людьми та запитаєте їх, які найгостріші проблеми стоять перед країною, ніхто з них не назве Україну. Навіть ті, хто хотів би надсилати більше грошей в Україну, ніхто з них не скаже про Україну. То що ж ми робимо? Чому ми так легко здалися? Чому республіканці встромили ніж у спину своїм виборцям?» — саме так Венс прокоментував рішення республіканців Сенату об’єднати зусилля з демократами задля просування допомоги Україні 12 лютого цього року у своєму виступі.
Критика західної зовнішньої політики як сприяння «нескінченним війнам» є російською пропагандистською тезою, з допомогою якої агітпроп намагається зобразити дії Заходу як імперіалістичні та шкідливі. Її використовують для підриву підтримки України й у англомовному середовищі, зокрема у соцмережі Truth Social.
Натомість підтримка України спрямована на стримування агресії та забезпечення справедливого розв’язання конфліктів, щоб не дозволити авторитарним режимам диктувати умови світоустрою.
«Я не думаю, що цей хлопець продемонстрував будь-яку здатність досягти цих імперіалістичних цілей»
«Цим хлопцем» у грудні 2023 року сенатор від Огайо Венс назвав «президента» Росії Володимира Путіна. Тоді у коментарі для журналістів він сказав:
«Якщо ви подивитеся на розмір російських збройних сил, якщо ви подивитеся на те, що було б необхідно, щоб завоювати всю Україну, не кажучи вже про те, щоб просунутися все далі й далі на захід у Європу, я не думаю, що цей хлопець продемонстрував будь-яку здатність досягти цих імперіалістичних цілей, якщо припустити, що вони у нього є».
Заспокоювання жителів держав Заходу щодо російської агресії підтримує цілі російської пропаганди. У потрібний момент пропагандисти можуть запевнити, що Росії немає сенсу захоплювати Україну повністю, і що цілі «спеціальної воєнної операції» є обмеженими чи Росія їх «досягла». Тому, мовляв, час змусити Україну відмовитися від вимоги змусити Росію поважати територіальну цілісність України та дотримуватися статуту ООН.
Проте історія дій Росії, включаючи анексію Криму та постійні військові інтервенції в інші країни регіону, свідчить про те, що імперські амбіції Росії виходять за межі обмежених територіальних здобутків. А отже сильні оборонні заходи вкупі з підтримкою союзників необхідні Україні для запобігання подальшій агресії та підтримки міжнародного права.
Слова нового «напарника» Трампа про Україну значною мірою відображають і потенційно підсилюють російські пропагандистські твердження, що є небезпечним навіть у випадку, якщо ця риторика не виллється у конкретні дії. Пропаганда буде використовувати його слова з метою послаблення міжнародної підтримки України та виправдання дій Росії.
Хоч політична роль посади віцепрезидента США і є обмеженою, за потреби Венс може скористатися її певними інструментами для подальшого блокування допомоги України, на додачу до посилення небезпечної риторики проти України та перетворення теми російської агресії у «токсичну» серед консервативних кіл. Зокрема, у віцепрезидента, який водночас є головою Сенату, є право вирішального голосу у випадку однакової кількості голосів «за» та «проти» законопроєктів. Крім того, він може не визнавати голоси від Колегії виборників, що в теорії становить загрозу процесу мирної передачі влади.
Фото: Alex Wong/Getty Images